Kinaporin kalifi kirjoitti:sumu kirjoitti:Tuota noin, montako virtaa nykyään tunnetaan pelkällä Joki nimellä.
Esim. Kemi ja Kymi-joet voisivat tavallaan olla sellaisia, Euran ja Auran lisäksi.
Teno
Kinaporin kalifi kirjoitti:sumu kirjoitti:Tuota noin, montako virtaa nykyään tunnetaan pelkällä Joki nimellä.
Esim. Kemi ja Kymi-joet voisivat tavallaan olla sellaisia, Euran ja Auran lisäksi.
jussipussi kirjoitti:Kinaporin kalifi kirjoitti:sumu kirjoitti:Tuota noin, montako virtaa nykyään tunnetaan pelkällä Joki nimellä.
Esim. Kemi ja Kymi-joet voisivat tavallaan olla sellaisia, Euran ja Auran lisäksi.
Teno
sumu kirjoitti:Tuota noin, montako virtaa nykyään tunnetaan pelkällä Joki nimellä.
sumu kirjoitti:Tuota noin, montako virtaa nykyään tunnetaan pelkällä Joki nimellä.
Mocadam kirjoitti:sumu kirjoitti:Tuota noin, montako virtaa nykyään tunnetaan pelkällä Joki nimellä.
Tornionjoki taitaa paikallisen porukan kesken olla pelkkä Väylä?
Jaska kirjoitti:Pystynen kirjoitti:Lainasanojen johtamisen sujuvuutta voisi varmasti erinäisissä kohdissa parannella, jos todella ruvettaisiin keksimään suomengermaanisia erilliskehityksiä. Helposti mieleen tulee ainakin, että sanansisäisen *w:n kehittyminen *b:ksi (lainatessa → imsuun p) selittäisi hyvin miksi germ. *salwaz 'likainen' tuottaa meille asun halpa eikä ˣhalva, vaikka kuitenkin /lv/ on täysin mahdollinen konsonanttiyhtymä (esim. palvoa ja pilvi). Vastaavia *w → p -tapauksia on muitakin, myös jopa vain saamesta tunnetuissa lainoissa.
Että tuollainen muutos todistaisi suomengermaanista, pitäisi olla myös tapauksia, joissa on erilainen lainasubstituutio - siis sekä p- että v-edustusta pitäisi esiintyä lainasanoissa, jotka muuten näyttäisivät samanikäisiltä. Jos on vain yhtä edustusta, ei ole perusteita olettaa kahta eri lähtömurretta.
Pystynen kirjoitti:Jaska kirjoitti:Pystynen kirjoitti:Lainasanojen johtamisen sujuvuutta voisi varmasti erinäisissä kohdissa parannella, jos todella ruvettaisiin keksimään suomengermaanisia erilliskehityksiä. Helposti mieleen tulee ainakin, että sanansisäisen *w:n kehittyminen *b:ksi (lainatessa → imsuun p) selittäisi hyvin miksi germ. *salwaz 'likainen' tuottaa meille asun halpa eikä ˣhalva, vaikka kuitenkin /lv/ on täysin mahdollinen konsonanttiyhtymä (esim. palvoa ja pilvi). Vastaavia *w → p -tapauksia on muitakin, myös jopa vain saamesta tunnetuissa lainoissa.
Että tuollainen muutos todistaisi suomengermaanista, pitäisi olla myös tapauksia, joissa on erilainen lainasubstituutio - siis sekä p- että v-edustusta pitäisi esiintyä lainasanoissa, jotka muuten näyttäisivät samanikäisiltä. Jos on vain yhtä edustusta, ei ole perusteita olettaa kahta eri lähtömurretta.
Odotas, mihin me kahta eri lähtömurretta tarvitaan?
Pystynen kirjoitti:Jos Suomenniemen puolella on jo varhain puhuttu germaanista kielimuotoa, niin oikein hyvin voisi lähteä siitä, että vanhat germaaniset lainat ovat melkein kaikki juuri siitä saatuja, ainakin niin kauan kuin kyseinen kielimuoto oli kunnolla voimissaan.
Pystynen kirjoitti:Kontaktit länteen meren yli olisivat luultavasti olleen ensi sijassa (esi)skandinaavien ja suomengermaanien välisiä, vasta sekundäärisesti imsujen ja germaanien. Vasta viikinkiajalla tilanne selvästi viittaa meren yli Ruotsin suunnalta saatuihin lainoihin. (Kuvaan sopii myös, että näillä main myös skandinaavien tunnettu liikkuvuus radikaalisti kasvaa.)
Samallahan muuten selittyisi hyvin luontevasti myös, miksi vanhoja imsulainoja germaanissa on puolestaan niin heikosti. Syy olisikin sama kuin balttilaisella taholla, eli itse kontaktikieli ei edustanut nykyisiin kieliin johtanutta linjaa, vaan pikemmin länsisuomen levittäytymisen alta kadonnutta substraattilinjaa.
Jaska kirjoitti:Pystynen kirjoitti:Kontaktit länteen meren yli olisivat luultavasti olleen ensi sijassa (esi)skandinaavien ja suomengermaanien välisiä, vasta sekundäärisesti imsujen ja germaanien. Vasta viikinkiajalla tilanne selvästi viittaa meren yli Ruotsin suunnalta saatuihin lainoihin. (Kuvaan sopii myös, että näillä main myös skandinaavien tunnettu liikkuvuus radikaalisti kasvaa.)
Samallahan muuten selittyisi hyvin luontevasti myös, miksi vanhoja imsulainoja germaanissa on puolestaan niin heikosti. Syy olisikin sama kuin balttilaisella taholla, eli itse kontaktikieli ei edustanut nykyisiin kieliin johtanutta linjaa, vaan pikemmin länsisuomen levittäytymisen alta kadonnutta substraattilinjaa.
Juuri näin ajatellaankin.
jussipussi kirjoitti:Jaska kirjoitti:Pystynen kirjoitti:Kontaktit länteen meren yli olisivat luultavasti olleen ensi sijassa (esi)skandinaavien ja suomengermaanien välisiä, vasta sekundäärisesti imsujen ja germaanien. Vasta viikinkiajalla tilanne selvästi viittaa meren yli Ruotsin suunnalta saatuihin lainoihin. (Kuvaan sopii myös, että näillä main myös skandinaavien tunnettu liikkuvuus radikaalisti kasvaa.)
Samallahan muuten selittyisi hyvin luontevasti myös, miksi vanhoja imsulainoja germaanissa on puolestaan niin heikosti. Syy olisikin sama kuin balttilaisella taholla, eli itse kontaktikieli ei edustanut nykyisiin kieliin johtanutta linjaa, vaan pikemmin länsisuomen levittäytymisen alta kadonnutta substraattilinjaa.
Juuri näin ajatellaankin.
Huomaatko Jaska, edes toinen ammattilainen ei ymmärrä kirjoituksiasi.
Pystynen kirjoitti:Jos Suomenniemen puolella on jo varhain puhuttu germaanista kielimuotoa, niin oikein hyvin voisi lähteä siitä, että vanhat germaaniset lainat ovat melkein kaikki juuri siitä saatuja, ainakin niin kauan kuin kyseinen kielimuoto oli kunnolla voimissaan.
Jaska kirjoitti:jussipussi kirjoitti:Huomaatko Jaska, edes toinen ammattilainen ei ymmärrä kirjoituksiasi.
Älä jaksa kiukutella ja vääristellä kuin pikkupentu.![]()
Pystysen ymmärryksessä ei ole mitään vikaa, eikä minun kirjoituksissani. Pystynen ei vain ole seurannut keskustelua alusta lähtien, joten päivitin hänet kartalle.
jussipussi kirjoitti:Jaska kirjoitti:Pystynen kirjoitti:Jos Suomenniemen puolella on jo varhain puhuttu germaanista kielimuotoa, niin oikein hyvin voisi lähteä siitä, että vanhat germaaniset lainat ovat melkein kaikki juuri siitä saatuja, ainakin niin kauan kuin kyseinen kielimuoto oli kunnolla voimissaan.
Tietysti.
.
Kaksoisstandardista luistellaksesi vedit hatustasi tuon muualta päivittymisen. Nyt oletkin "tietysti" sitä mieltä, että lainat on saatu suomengermaaneilta, siis aivan hyvin.
Jaska kirjoitti:jussipussi kirjoitti:
Kaksoisstandardista luistellaksesi vedit hatustasi tuon muualta päivittymisen. Nyt oletkin "tietysti" sitä mieltä, että lainat on saatu suomengermaaneilta, siis aivan hyvin.
Miten et voi pysyä kärryillä siitä, mitä olen sanonut? Miten se voi olla niin vitun ylivoimaista? Ja miten mustavalkoisen väärin onnistutkin lähes kaiken ymmärtämään? Skarppaas nyt, jooko?
1. Olen aina ollut sitä mieltä, että germaaniset lainasanat on suurimmalla todennäköisyydellä saatu Suomessa.
2. Tämä on ihan eri juttu kuin se, että olisi ollut jokin omanlaisekseen kehittynyt suomengermaaninen kieli! Sellaista ei voida olettaa, koska mikään todiste ei tue sellaisen olemassaoloa.
Jos et ymmärrä edes näiden asioiden eroa, lopeta ohipuhuminen eli vaikene. Keskustelu kanssasi on mahdotonta, koska et edes yritä ymmärtää mitä sinulle sanotaan. Katson sinut kohta trolliksi ja panen estoon.
jussipussi kirjoitti:Niin että trolli? Mites ois stallo, mukavampi ja ugrilaisempi kuin germaaniin vivahtava, toki jo perinteikäs trolli/trulli. No kai se on tarkoitus olla hieman inhottava nimitys, joten trolli on ihan hyvä /paha.
Nimityksestä sen oikeutukseen. Sinun hiekkalaatikkosihan tämä on. Valta on sinulla. Ei nimi miestä pahenna. Voin lopettaa kirjoitteluni, jos olet sitä mieltä, että siitä on vain vaivaa. Pyydät vain nätisti, ei tarvita mitään rankaisuja jäähyjä tai nimityksiä. Siis jos oikeasti olet sitä mieltä niin pyydä vielä kerran. En palaa sen jälkeen tänne kirjoittelijana, enkä toisena hahmonakaan. Lueskelen varmasti koska aiheet kiinnostavat jatkossakin. Hyvä foorumi, mutta herkkänahkainen ja huonohermoinen ylihärmiö.
Ymmärrän kyllä vähemmälläkin, että minua ei kaivata. Se, että pitää olla hiekkalaatikon omistajan kanssa samaa mieltä, on liikaa vaadittu. Ei se ole tiedepitoiselle foorumille sopiva periaate. Syyllistyn siis trollaukseen ollessani eri mieltä kanssasi ja ymmärtäessäni väärin sinun moniselitteiset ja usein kiemurtelevat ja asian vierestä menevät tekstisi??
Tee niin kuin tiedemies tekisi.
wejoja kirjoitti:jussipussi kirjoitti:Niin että trolli? Mites ois stallo, mukavampi ja ugrilaisempi kuin germaaniin vivahtava, toki jo perinteikäs trolli/trulli. No kai se on tarkoitus olla hieman inhottava nimitys, joten trolli on ihan hyvä /paha.
Nimityksestä sen oikeutukseen. Sinun hiekkalaatikkosihan tämä on. Valta on sinulla. Ei nimi miestä pahenna. Voin lopettaa kirjoitteluni, jos olet sitä mieltä, että siitä on vain vaivaa. Pyydät vain nätisti, ei tarvita mitään rankaisuja jäähyjä tai nimityksiä. Siis jos oikeasti olet sitä mieltä niin pyydä vielä kerran. En palaa sen jälkeen tänne kirjoittelijana, enkä toisena hahmonakaan. Lueskelen varmasti koska aiheet kiinnostavat jatkossakin. Hyvä foorumi, mutta herkkänahkainen ja huonohermoinen ylihärmiö.
Ymmärrän kyllä vähemmälläkin, että minua ei kaivata. Se, että pitää olla hiekkalaatikon omistajan kanssa samaa mieltä, on liikaa vaadittu. Ei se ole tiedepitoiselle foorumille sopiva periaate. Syyllistyn siis trollaukseen ollessani eri mieltä kanssasi ja ymmärtäessäni väärin sinun moniselitteiset ja usein kiemurtelevat ja asian vierestä menevät tekstisi??
Tee niin kuin tiedemies tekisi.
Äkkiväärä tuiskuaminen ei istu foorumeille olipa aihe, tai ala mikä tahansa. Jatkuvan trollauksen vuoksi en ole itse viitsinyt enää muutamaan vuoteen käydä esim. Agricolan foorumilla, jossa samat nimimerkit jankuttaa jankkaamistaan, vaikka tietämys olisi äärimmäisen ohutta. Ymmärrän tässä mielessä tämän foorumin ja Agricolan moderaattoreiden turhautumisen. Vallallaan oleva fennomaanisessa "miekkasankari" huumassaan jengi kuvittelee kykenevänsä omaksumaan tieteenalojen syvätietoa muutamasta epämääräisestä netti-linkistä tai forumien palstoilta. Turha vaiva, ei onnistu!
Mitä sitten "tiedepitoisuuteen" tulee, niin ainoa konsti ottaa jokin tieteenala oikeasti hanskaan on yliopisto, eikä oikotietä onneen ole! Puhun nyt kokemuksen rintaäänellä ja edellinen kommentti trollauksesta yleisellä tasolla.
jussipussi kirjoitti:Nimityksestä sen oikeutukseen. Sinun hiekkalaatikkosihan tämä on. Valta on sinulla. Ei nimi miestä pahenna. Voin lopettaa kirjoitteluni, jos olet sitä mieltä, että siitä on vain vaivaa. Pyydät vain nätisti, ei tarvita mitään rankaisuja jäähyjä tai nimityksiä. Siis jos oikeasti olet sitä mieltä niin pyydä vielä kerran. En palaa sen jälkeen tänne kirjoittelijana, enkä toisena hahmonakaan. Lueskelen varmasti koska aiheet kiinnostavat jatkossakin. Hyvä foorumi, mutta herkkänahkainen ja huonohermoinen ylihärmiö.
Ymmärrän kyllä vähemmälläkin, että minua ei kaivata. Se, että pitää olla hiekkalaatikon omistajan kanssa samaa mieltä, on liikaa vaadittu. Ei se ole tiedepitoiselle foorumille sopiva periaate. Syyllistyn siis trollaukseen ollessani eri mieltä kanssasi ja ymmärtäessäni väärin sinun moniselitteiset ja usein kiemurtelevat ja asian vierestä menevät tekstisi??
Jaska kirjoitti:jussipussi kirjoitti:Nimityksestä sen oikeutukseen. Sinun hiekkalaatikkosihan tämä on. Valta on sinulla. Ei nimi miestä pahenna. Voin lopettaa kirjoitteluni, jos olet sitä mieltä, että siitä on vain vaivaa. Pyydät vain nätisti, ei tarvita mitään rankaisuja jäähyjä tai nimityksiä. Siis jos oikeasti olet sitä mieltä niin pyydä vielä kerran. En palaa sen jälkeen tänne kirjoittelijana, enkä toisena hahmonakaan. Lueskelen varmasti koska aiheet kiinnostavat jatkossakin. Hyvä foorumi, mutta herkkänahkainen ja huonohermoinen ylihärmiö.
Ymmärrän kyllä vähemmälläkin, että minua ei kaivata. Se, että pitää olla hiekkalaatikon omistajan kanssa samaa mieltä, on liikaa vaadittu. Ei se ole tiedepitoiselle foorumille sopiva periaate. Syyllistyn siis trollaukseen ollessani eri mieltä kanssasi ja ymmärtäessäni väärin sinun moniselitteiset ja usein kiemurtelevat ja asian vierestä menevät tekstisi??
Ei sinun mitään tarvitse lopettaa eikä poistua foorumilta - minä vain lakkaan kiinnittämästä sekoiluihisi huomiota.Sinulla voi hyvinkin olla annettavaa sellaisissa aiheissa, joissa et ole niin pimahtanut omaan todellisuuteesi kuin tässä. On muidenkin foorumilaisten etu, että katkaisemme tämän jauhannan ja keskitymme muihin aiheisiin.
Hermoni ja nahkani ovat kylläkin keskimääräistä paremmat - ei monikaan muu olisi jaksanut vuosi vuoden perään kuunnella vainoharhaista ja täysin perusteettomiin virhekäsityksiin pohjautuvaa jankkaamistasi, jossa olet jo etukäteen päättänyt miten asiat ovat, etkä pysty enää lainkaan ymmärtämään vasta-argumentteja. Tahallinen jankuttava ymmärtämättömyys on trollaamista, siitä ei pääse mihinkään. Et sinä älyllisesti voi olla niin jälkeenjäänyt, millaisen kuvan annat tässä yhdessä asiassa - ei, tuo johtuu itse valitsemistasi suodattimista.
Jaska kirjoitti:Pystynen ei vain ole seurannut keskustelua alusta lähtien, joten päivitin hänet kartalle.
Jaska kirjoitti:Pystynen kirjoitti:Odotas, mihin me kahta eri lähtömurretta tarvitaan?
Ei mihinkään, koska ei ole todisteita kuin yhdestä per aikataso.
Jaska kirjoitti:Pystynen kirjoitti:Kontaktit länteen meren yli olisivat luultavasti olleen ensi sijassa (esi)skandinaavien ja suomengermaanien välisiä, vasta sekundäärisesti imsujen ja germaanien. Vasta viikinkiajalla tilanne selvästi viittaa meren yli Ruotsin suunnalta saatuihin lainoihin. (Kuvaan sopii myös, että näillä main myös skandinaavien tunnettu liikkuvuus radikaalisti kasvaa.)
Samallahan muuten selittyisi hyvin luontevasti myös, miksi vanhoja imsulainoja germaanissa on puolestaan niin heikosti. Syy olisikin sama kuin balttilaisella taholla, eli itse kontaktikieli ei edustanut nykyisiin kieliin johtanutta linjaa, vaan pikemmin länsisuomen levittäytymisen alta kadonnutta substraattilinjaa.
Juuri näin ajatellaankin.
Koivulehto (1983), artikkelissa "Suomalaisten maahanmuutto indoeurooppalaisten lainasanojen valossa" kirjoitti:Esittämäni germaanisten lainojen uusi, varhaisempi ajoitus poikkeaa näin ollen balttilaislainoille esitetystä varhaisemmasta ajoituksesta siinä, että se on ensi sijassa kielellisiin kriteereihin nojautuva. Se sopii silti hyvin nimenomaan arkeologian tuloksiin, koska niiden mukaan Skandinavian ja Suomen niemen kontaktit ovat pronssikaudella olleet hyvin kiinteät ja varhaiskantasuomen taso sijoittuu parhaiten juuri tuohon aikaan.
Koivulehto (1987), artikkelissa "Namn som kan tolkas urgermanskt" kirjoitti:En germansk inflyttning efter bronsåldern har tydligen också förekommit. Arkeologiskt har det särskilt i kulturen vid Egentliga Finlands kust, mellan Pikis och Letala, påvisats ett starkt germanskt-skandinaviskt inflytande under romersk järnålder, vilker tyder på bosättning närmast från östra Sverige
Kallio (1995), artikkelissa "Suomen kielen kivikautisista lainasanakerrostumista" kirjoitti:Voidaan hyvin olettaa nuorakeraamikkojen puhumasta kielestä kehittyneen läntisessä Keski-Euroopassa kantakelttiä, Skandinaviassa kantagermaania sekä ainakin Itämeren itärannikolla kantabalttia.
Aikio & Aikio (2001), artikkelissa "Heimovaelluksista jatkuvuuteen" kirjoitti:Koska perustelut kantasuomalaiselle asutukselle Suomenniemellä ennen rautakautta eivät ole riittäviä, voidaan alueen tätä varhaisemmasta väestöhistoriasta esittää vain spekulaatioita.
Jaska kirjoitti:Keskustelu koski sitä, että täällä on väläytelty jonkin omaan suuntaansa kehittyneen suomengermaanin olemassaoloa. Sellaiseen vain ei mikään todistusaineisto viittaa.
Aikio 2006, artikkelissa "On Germanic-Saami contacts and Saami prehistory" kirjoitti:A further consonantal criterion is that loanwords in the Proto-Scandinavian period frequently show the (hitherto unexplained) sound substitution PScand *-j- > Saami *-č-, which is not attested in earlier borrowings.
Paluu Kulttuurintutkimus ja folkloristiikka
Käyttäjiä lukemassa tätä aluetta: Ei rekisteröityneitä käyttäjiä ja 15 vierailijaa